![](https://storstockholm.vansterpartiet.se/wp/files/2022/06/7EE414C0-29AD-4B5F-BA73-225D215AD929-700x350.jpeg)
700 miljarder för klimatet
Klimatet kan inte vänta, och samhället måste gå före och visa vägen genom kollektiva lösningar. Därför kräver Vänsterpartiet nu ett tioårigt moratorium för det finanspolitiska ramverket, vilket frigör 700 miljarder till investeringar för omställning av transporter, elproduktion och bostäder.
Vi befinner oss i ett akut klimatnödläge. Flera tunga aktörer, däribland Klimatpolitiska rådet, har pekat på att omställningspolitiken måste accelereras. Att inte agera i klimatfrågan är förenat med stora risker och enorma kostnader i framtiden. Varje dags dröjsmål ökar den skuld som framtida generationer måste bära, och lägger ännu större investeringskrav på deras axlar. Vi måste alltså sjösätta omfattande investeringar så snart som möjligt – för att nå våra klimatmål och för att undvika en situation där klimatkrisen orsakar skador som inte går att reparera.
Därför föreslår Vänsterpartiet nu ett historiskt omfattande investeringsprogram för klimatet på 700 miljarder kronor. Investeringsprogrammet fokuserar på tre viktiga områden för klimatomställningen – infrastruktur, elöverföringskapacitet och elproduktion samt bostadsbeståndet. Här ingår resurser för alltifrån laddinfrastruktur och stambanor för höghastighetståg, till klimatanpassad renovering av miljonprogrammen. Med Vänsterpartiets förslag skulle Sverige ta rejäla kliv mot att bli världens första fossilfria välfärdsland.
För att finansiera klimatomställningsprogrammet föreslår Vänsterpartiet ett 10-årigt moratorium för dagens överskottsmål i den offentliga budgeten, med start år 2023. Istället ska detta ersättas med ett underskottsmål på -1 procent av BNP. Detta kommer inte att äventyra de offentliga finanserna. I budgetpropositionen för 2022 beräknas den offentliga bruttoskulden till 35,4 procent och sjunker till 31,1 procent 2024. Med det underskottsmål vi föreslår skulle den offentliga bruttoskulden landa på omkring 39 procent av BNP år 2032. Det skulle fortfarande innebära en av de lägsta skuldnivåerna inom EU.
Detta alltså oräknat de positiva ekonomiska effekter som ett investeringspaket av den här omfattningen skulle medföra, som inte minst skulle innebära ett stort antal nya arbetstillfällen.
Vänsterpartiet är inne i en process att delvis lägga om den ekonomiska politiken. Omfattande investeringar i klimatomställningen är en bärande del av den omläggningen. De huvudsakliga argumenten för Vänsterpartiets förslag är dock inte statsfinansiella. Vi behöver en offensiv klimatpolitik som samtidigt är effektiv och socialt rättvis. Därför behöver vi genom gemensamma ansträngningar styra bort från fossila transporter, klimatnegativ produktion och konsumtion.
Ett så omfattande investeringsprogram som Vänsterpartiet föreslår kommer naturligtvis att innebära utmaningar för statsförvaltningen. Därför vill Vänsterpartiet att en omställningsminister ska ges i uppdrag att samordna, prioritera och bevaka klimatomställningen. Till sitt förfogande bör denne få en nyinrättad klimatinvesteringsmyndighet som bistår i arbetet med att prioritera, utreda och bevaka omställningen.
Läs Nooshi Dadgostar och Ali Esbati om förslagen på DN Debatt.
Se pressträffen med Ali Esbati och Åsa-Pia Järliden Bergström.